Expediţiile+polare+între+trecut+şi+actual

Expediţiile polare între trecut şi actual - Grupa 2

Expediţiile polare au pornit de la dorința oamenilor de cunoaștere, astfel că obiectivele celor care s-au aventurat au fost de natură științifică și geografică. Dar nu trebuie uitat și faptul că pe plan secund obiectivul oricărui explorator era acela de a fi primul care ajunge la poli. Între anii 1897- 1899 a avut loc prima expediţie către Polul Sud sub conducerea lui Adrien de Gerlache. Scopul expediţiei a fost pur ştiinţific: de a cerceta o regiune foarte puţin cunoscută la acea vreme, din punct de vedere oceanografic, geologic, meteorologic şi biologic. La această expediţie, cu caracter internaţional au participat 19 oameni de ştiinţă de mare competenţă din 6 naţiuni printre care şi omul de ştiinţă român, membru al Societăţii Zoologice din Franţa, Emil Racoviţă. Printre membrii expediţiei s-a numărat şi exploratorul norvagian Roald Amundsen, care a ajuns să descopere Polul Nord ulterior. La bordul vasului "Belgica", exploratorul român a primit în grijă laboratorul fotografic cu aparate ce formau imaginea pe plăci de sticlă, comandate special pentru expediţie la atelierele cunoscutului Auguste Lumiere, părintele cinematografului. În cursul acestei expediţii Emil Racoviţă colecţionează circa 1.200 de piese zoologice şi 400 de piese botanice strânse în Patagonia, de pe ţărmurile antarctice şi din sondajele oceanice. Materialelor colecţionate li se adaugă o documentaţie fotografică formată din peste 200 de clişee, un obiect de studiu de o consistenţă şi o diversitate rare pentru acele timpuri. Expediţia a înaintat mult pe teritoriul continentului îngheţat, dar nu a ajuns la pol, deoarece nava Belgica a fost prinsă între gheţuri, inaugurând prima iernare în continentul alb. Deși au existat numeroase controverse legate de cine ar fi fost cu adevărat prima persoană care a ajuns la poli cercetările științifice au dovedit că prima persoană a fost norvegianul Roald Amundsen împreună cu echipa sa de exploratori care a ajuns la polul sud pe 14 decembrie 1911. Ulterior Robert Falcon Scott realizează același lucru dar nu face decât să constate că Roald Amundsen atinsese acest punct cu 33 de zile în urmă. Din păcate expediția Terra Nova condusă de Robert Falcon Scott a putut fi descrisă doar prin prisma jurnalelor și fotografiilor găsite de o echipă de căutare 8 luni mai târziu deoarece întreg echipajul a murit. Eşecul lor s-a datorat faptului că nu au folosit cea mai bună tehnologie în prima expediţie către Pol, o altă cauză a eşecului îl constituie faptul că nici o parte a echipamentului lor nu fusese testată anterior expediţiei. Astfel judecând după faptul că a fost nevoie de o echipă de căutare pentru a se afla soarta celor din expediția Terra Nova este clar că nu au avut parte de beneficiile Tehnologiei Informaticii Computerizate. Dacă ar fi beneficiat de aceste beneficii în mod clar finalul nu ar fi fost acesta ei ar fi putut transmite coordonatele exacte, într-un timp real ceea ce ar fi dus implicit la creșterea șansei lor la viață. Pentru a dovedi că aceste expediții au fost private de beneficiile TIC menționez că atât radioul cât și televiziunea sunt o invenție a perioadei interbelice apoi primele calculatoare moderne au apărut abia în 1950, primele telefoane mobile au fost utilizate după 1966 iar primul satelit radio-transmițător a fost lansat abia în 1957. Un alt român care a ajuns la Polul Sud, a fost Teodor Negoiţă acesta a pornit spre pol la 5 ianuarie 1998 ca membru al unei expediţii ruseşti ce a durat şase luni. Baza expediţiei a fost Mirnîi, una dintre cele mai cunoscute staţii antarctice. Acolo a luat parte, ca membru cu drepturi egale, la programul ştiinţific rusesc. La 19 noiembrie 2002, Teodor Negoiţă a pornit spre Polul Sud într-o altă expediţie de data aceasta chineză, pentru a găsi meteoriţi. După o călătorie plină de peripeţii a ajuns în iunie 2003 la staţia polară Zhong Shang. Şi cu această ocazie a Negoiţă a efectuat un program complex de cercetări ştiinţifice. Pentru că nu este suficient să știm că există polul sud/nord cercetările au continuat și au evoluat direct proporțional cu invențiile TIC având ca scopuri fie aflarea coordonatelor exacte a pozițiilor lor, fie obținerea unor informații cât mai exacte pentru realizarea unor hărți sau chiar studierea formelor de viață care trăiesc acolo. Prin intermediul domnului Negoiţă, Australia a cedat "Fundaţiei Antarctice Române" una dintre bazele sale de cercetare. Preluarea efectivă şi inaugurarea primei staţii antarctice permanente româneşti - Staţia Law-Racoviţă- s-u făcut la 20 februarie 2006. Cu scopul de a inaugura staţia din Antarctica, Teodor Negoiţă a efectuat cea de-a treisprezecea expediţie a sa în regiunile polare, petrecând două luni şi jumătate pe continentul antarctic, într-o echipă de cercetare alături de două femei, primele românce în Antarctica – dr. Florica Topârceanu – cercetator la Institutul de Virusologie al Academiei Române, prima femeie-biolog după Racoviţă la Polul Sud, şi o tânară biochimistă, din Târgovişte, Ileana Bocanciu, vicepreşedinte a Clubului “Chindia” – studentă la Facultatea de Geografie. Comunicarea se realizează prin intermediul unei staţii radio VHF ce funcţionează permanent, alimentată de la un panou solar iar expediţiile au în general în dotarea lor şi telefoane prin satelit. Staţia nu are personal permanent ci este folosită de echipele expediţiilor româneşti şi australiene pe durata şederii lor în Antarctica, în special pe timpul verii polare. Programele de cercetare derulate aici vizează în primul rând studii legate de poluare, biochimie cu aplicaţii în biotehnologii din industria farmaceutică şi alimentară, hidrologie - prin studiul lacurilor din zona, studii medicale, meteorologice, observaţii astro-climatice, etc. Pentru analiză, probele prelevate sunt trimise la laboratoarele din România. Ajungând mai aproape de zilele noastre, pe 14 decembrie 2011 alpinistul caransebeşean Coco Galescu, împreună cu temerarul Romeo Dunca, au ajuns la Polul Sud. Ei sunt primii români care reuşesc să ajungă, pe schiuri, mergând 300 de kilometri în cel mai sudic punct al planetei, cu o expediţie organizată de către Guvernul Norvegiei, Primăria Caransebeş şi câţiva cetăţeni români. Această expediție a fost atent urmărită prin intermediul TIC iar presa a transmis în permanență informații legate de evoluția expediției și starea celor implicați. În acest scop echipa a utilizat serviciul de telefonie cu acoperire globală numit Iridium, bazat pe o rețea de 66 de sateliți plasați pe o orbită joasă asigurat printr-o cartelă SIM care permite opțiuni individualizate pentru accesarea serviciului. România este implicată în realizarea unui obiectiv deosebit de ambiţios: "Aurora Borealis", cel mai mare spărgător de gheaţă din lume. În acest moment, el se află în fază de proiectare, finanţat de UE, concret de 14 parteneri din 10 ţări europene. Proiectul este coordonat de statul german, dar cons¬truc¬ţia propriu-zisă va începe în 2012, pe un şantier naval din Finlanda. România participă la proiect prin "Fundaţia Antarctică Română". Se doreşte ca "Aurora Borealis" să aibă o lungime de 200 m şi să fie dotată cu mijloace de prospectare geologice, şi cu laboratoare de cercetări ultramoderne. Concluzionând precizez că în ciuda avantajelor oferite de TIC, dintre care menționez: capacitate mare de stocare a informațiilor, procesarea lor și posibilitatea transmiterii lor în timp real, factorul determinant pentru realizarea unei expediții de succes îl reprezintă omul datorită experienței, curajului și potențialului de autodepășire.

Bibliografie http://www.ziare.com/cultura/documentar/expeditia-fram-un-secol-de-la-cucerirea-polului-sud-1139484 http://ro.wikipedia.org/wiki/Televiziune http://ro.news.yahoo.com/coco-galescu-ajuns-la-polul-sud-dar-nu-071900045--spt.html http://www.sibiul.ro/stiri-locale/amundsen-si-scott-in-lupta-pentru-polul-sud/33071/ http://www.revistatransilvania.ro/arhiva/2003/pdf/numarul2/art29_expeditii_celebre_un_roman_in_antarctica.pdf http://www.jurnalul.ro/special/mica-romanie-de-la-polul-sud-538393.htm http://www.polar-institute.ro/polar/content/view/12/26/lang,ro/