Expediţiile+polare+-+trecut,+prezent+şi+viitor

Expediţiile polare - trecut, prezent şi viitor - Grupa 3

Expediţiile polare au pornit de la dorinţa oamenilor de a cunoaşte, astfel că obiectivele celor care s-au aventurat au fost de natură ştiinţifică şi geografică. Dar nu trebuie uitat şi faptul că pe plan secund obiectivul oricărui explorator era acela de a fi primul care ajunge la poli. Deşi au existat numeroase controverse legate de cine ar fi fost cu adevărat prima persoană care a ajuns la poli cercetările ştiinţifice au dovedit că prima persoană a fost norvegianul Roald Amundsen împreună cu echipa sa de exploratori care a ajuns la polul sud pe 14 decembrie 1911. Ulterior Robert Falcon Scott realizează acelaşi lucru dar nu face decât să constate că Roald Amundsen atinsese acest punct cu 33 de zile în urmă. Din păcate expediţia Terra Nova condusă de Robert Falcon Scott a putut fi descrisă doar prin prisma jurnalelor şi fotografiilor găsite de o echipă de căutare 8 luni mai târziu deoarece întreg echipajul a murit. Astfel judecând după faptul că a fost nevoie de o echipă de căutare pentru a se afla soarta celor din expediţia Terra Nova este clar că nu au avut parte de beneficiile Tehnologiei Informaticii Computerizate. Dacă ar fi beneficiat de aceste beneficii în mod clar finalul nu ar fi fost acesta ei ar fi putut transmite coordonatele exacte, într-un timp real ceea ce ar fi dus implicit la creşterea şansei lor la viaţă. Pentru dovedi exact că aceste expediţii au fost private de beneficiile TIC aş vrea să menţionez că atât radioul cât şi televiziunea sunt o invenţie a perioadei interbelice apoi primele calculatoare moderne au apărut abia în 1950, primele telefoane mobile au fost utilizate după 1966 iar primul satelit radio-transmiţător a fost lansat abia în 1957. Pentru că nu este suficient să ştim că există polul sud/nord cercetările au continuat şi au evoluat direct proporţional cu invenţiile TIC având ca scopuri fie aflarea coordonatelor exacte a poziţiilor lor, fie obţinerea unor informaţii cât mai exacte pentru realizarea unor hărţi sau chiar studierea formelor de viaţă care trăiesc acolo. Revenind în zilele noastre şi pentru că sunt român menţionez că nu de mult timp pe 13 decembrie 2011 alpinistul caransebeşean Coco Galescu, împreună cu temerarul Romeo Dunca, au ajuns la Polul Sud. Ei sunt primii români care reuşesc să ajungă, pe schiuri, mergând 300 de kilometri în cel mai sudic punct al planetei, după o expediţie organizată de către Guvernul Norvegiei, Primăria Caransebeş şi câţiva cetăţeni români. Aceasta expediţie a fost atent urmărită prin intermediul TIC iar presa a transmis in permanenţă informaţii legate de evoluţia expediţiei şi starea celor implicaţi. În acest scop echipa a utilizat serviciul de telefonie cu acoperire globală numit Iridium, bazat pe o reţea de 66 de sateliţi plasaţi pe o orbită joasă asigurat printr-o cartelă SIM care permite opțiuni individualizate pentru accesarea serviciului. Concluzionând precizez că in ciuda avantajelor oferite de TIC, dintre care menţionez: capacitate mare de stocare a informaţiilor, procesarea lor şi posibilitatea transmiterii lor în timp real, factorul determinant pentru realizarea unei expediţii de succes îl reprezintă omul datorită experienţei, curajului şi potenţialului de autodepăşire.

Bibliografie http://www.ziare.com/cultura/documentar/expeditia-fram-un-secol-de-la-cucerirea-polului-sud-1139484 http://ro.wikipedia.org/wiki/Televiziune http://ro.news.yahoo.com/coco-galescu-ajuns-la-polul-sud-dar-nu-071900045--spt.html http://www.sibiul.ro/stiri-locale/amundsen-si-scott-in-lupta-pentru-polul-sud/33071/